ניידת משטרה / צילום: Shutterstock, Georgy Dzyura
משטרת ישראל ורשות המסים חשפו רשת הלוואות בריבית שפעלה בצפון הארץ, תוך סחיטה באיומים של הלווים וביצוע עבירות הלבנת הון ועבירות מס בהיקף כ-20 מיליון שקל. שישה חשודים מרכזיים נעצרו, ומעצרם הוארך על-ידי בית המשפט ב-10 ימים.
על-פי החשד, כשהלווים לא עמדו בהחזר ההלוואות, החשודים איימו עליהם, סחטו אותם וכפו עליהם למכור נכסים לטובת החזר ההלוואה. מהחקירה עולה כי החשודים הלבינו את הכספים שברשותם בצ'יינג'ים בנצרת.
● בשורה לעסקים קטנים או פגיעה בענף? השינויים בחוק תביעות ייצוגיות עולים שלב ומעוררים סערה בשוק
● פרשנות | איך תיגמר החקירה נגד שופט הצמרת? מספיק לקרוא את פסק הדין הזה כדי להבין
החקירה התנהלה כסמויה בחודשים האחרונים ביחידה לאכיפה כלכלית - אכ"ל צפון - בלהב 433 בשיתוף עם פקיד שומה חקירות חיפה והצפון ברשות המסים והרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור במשרד המשפטים. החשד שעלה היה לניהול קו הלוואות בריבית שלא כחוק של חשודים מהצפון וסחיטה באיומים של הקורבנות אשר לא הצליחו לעמוד בהחזר ההלוואות.
עוד עולה מהחקירה כי כחלק משיטת הפעולה של החשודים ותוך כדי ניהול קו ההלוואות בריבית, החשודים כפו על עשרות קורבנות למכור או למשכן נדל"ן שבבעלותם לטובת הבטחת תשלום ההלוואות האסורות.
אתמול (ג'), בסיוע כוחות של מחוז צפון ושל היחידה הטקטית של מג"ב ובשיתוף יחידות נוספות, החקירה הפכה גלויה עם מעצרם של ששת החשודים והבאתם לחקירה במשרדי אכ"ל צפון שבלהב 433, בסיומה הובאו לדיון בהארכת מעצרם בבית משפט השלום בטבריה, ומעצרם הוארך כאמור.
השישה חשודים בעבירות של השמטת הכנסות, ניהול ספרי חשבונות כוזבים והלבנת הון בהיקף של כ-20 מיליון שקל.
במהלך חיפושים שנערכו בבתי החשודים נתפס רכוש רב הכולל בין היתר רכבי יוקרה, נדל"ן, מזומן ומסמכים רבים. שווי הנכסים שנתפסו מוערך בכ-19 מיליון שקל. בנוסף, במהלך חיפוש אצל אחד החשודים אותרו 11 שוהים בלתי חוקיים.
שוק אפור בחברה הערבית בהיקף של יותר ממיליארד שקל בשנה
החקירה התבצעה כחלק מהמאבק שמנהלים גורמי האכיפה בפשיעה בחברה הערבית, אשר טומנת בחובה גם פשיעה כלכלית רחבת-היקף. על הקשר ההדוק בין הפשיעה לבין הכסף השחור שמתגלגל בחברה הערבית עמד לפני כשנתיים צוות בין-משרדי, בראשות מנכ"ל משרד האוצר דאז רם בלינקוב, שערך בדיקה מקיפה של בעיית ההון השחור בישראל, במיקוד על החברה הערבית. הדוח שהגיש הצוות הציג תמונת מצב לפיה ארגוני הפשיעה ניזונים פיננסית מתרבות של שימוש במזומן, אי-דיווח על הכנסות ופנייה להלוואות בשוק האפור.
הצוות קשר בין העלייה במקרי הרצח והאלימות בחברה הערבית בשנים האחרונות לבין גורמים כלכליים שמקורם בשוק הפיננסי השחור, המשולב בפשיעה ואשר מזין אותה.
עבודת הצוות הצביעה על שלושה גורמים מרכזיים שעומדים ביסוד שוק שחור זה: השימוש במזומן והיקפו הנרחב הקיים אצל שחקנים בשוק, צורת ההתנהלות של חלק מהנש"פים והתופעה הרווחת של הוצאת החשבוניות הפיקטיביות. סביב שלושת אלה עלתה ההבנה כי כלי האכיפה והענישה הקיימים בידי גורמי האכיפה אינם מספקים, וצורת אכיפתם לוקה בהעדר יעילות והרתעה.
לפי הוועדה, "בהיעדר יכולת של האזרחים הערבים לקחת הלוואות ומשכנתאות מהבנק, מתפתח שוק מקביל ('אפור'), שמגלגל לפי ההערכות יותר ממיליארד שקל בשנה. הכסף הזה משמש להלוואות פרטיות, ששיעורי ההחזר עליהם גבוהים בהרבה מהריבית הבנקאית, ולא פעם זה נגמר ברצח.
"ארגוני הפשיעה גובים את ההחזרים הללו באגרסיביות רבה ובמקרים רבים באלימות. רבים ממקרי הירי בחברה הערבית בשנים האחרונות נעשו על רקע חוב שלא הוחזר", נכתב בדוח.